Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová	

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): Lenka Strnadová, KAP FF ZČU

Práci předložil(a): Alena Pálková

Název práce: Ženy v byznysu: Postavení žen ve společnostech a jejich zastoupení na jednotlivých úrovních řízení

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):
Cílem práce je analyzovat genderovou nerovnost ve vyšších a top managementu a odpovědět na otázky týkající se povědomí firem o genderové problematice, výhod podpory žen ve vedení a mnoha spojených se zlepšováním postavení žen v managementu firem (viz s. 7 práce). Cíl práce byl dle mého názoru do velké míry splněn, i když ne bez výhrad, které uvedu v následujících oddílech posudku. 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):
Autorka si pro svou studii vybrala velmi aktuální, společensky významné a nepříliš frekventované téma. Práci rozdělila do dvou vyvážených částí, první obecné a teoretické, jež se věnuje vývoji feminismu, genderovým studiím a základním bariérám, se kterými se ženy setkávají na pracovním trhu. V druhé části potom autorka předkládá případovou studii společnosti DHL z hlediska genderových politik a vztahů. 
Co se týče zpracování první, teoretické části, to je zcela standardní, bez většího originálního vkladu autorky. Část o feminismu působí pouze velmi schematickým přehledovým dojmem. Je zřetelné, že tato část vlastně nemá v textu svou funkci, její zařazení nijak nepřispívá následné analýze. To, že autorka vlastně nerozumí místu této části v textu, je zřetelné i z toho, že v podkapitole 2.3 zcela náhodně vypichuje globální feminismus, který ale z hlediska tématu práce není nijak důležitý. Dále autorka pokračuje již zajímavějším výkladem způsobů znevýhodnění žen na trhu práce, je ovšem otázkou, proč důkazy pro obecné jevy hledá pouze ve studiích a statistikách ČR. Do této obecné teoretické části by se slušelo zařazovat argumenty opřené i o mezinárodní studie. Zásadním problémem celé první části je ovšem fakt, že se ji autorka nijak nepokusila propojit s druhou částí práce. Vůbec připraveného teoretického rámce nevyužívá k zarámování a strukturaci své případové studie DHL. Práce se tak rozpadá do dvou nesouvisejících segmentů. 
Samotná případová studie DHL je zajímavě zpracovaná, autorka prokázala i schopnost vlastního vkladu, když prováděla výzkum mezi pracovnicemi DHL. Přesto i tato část vykazuje některé nedostatky:
a)	Bylo by dobré věnovat větší pozornost vývoji genderové situace po roce 1989, zmínit např. genderový mainstreaming.
b)	V kap. 5 autorka nepřechází plynule mezi kapitolami, skáče z tématu na téma, bez odůvodnění a vysvětlení (např. náhlý výklad o firmě McKinsey a Company následovaný stejně náhlým výkladem o DHL). Těžko pochopitelné je náhlé zařazení stručných glos o situaci v jiných zemích (s. 53-58). 
c)	Celkově vlastně autorka jen sumarizuje několik interních dokumentů, výsledků svého vlastního šetření (které je velmi omezeno malinkým vzorkem respondentek) využívá je velmi málo. Druhá část práce se tak až příliš drží několika firemních dokumentů, které sumarizuje a přelévá do grafů bez výraznější vlastní analýzy, jedná se vlastně o takovou zprávu o zprávách, a to je pro jakýkoliv odborný text, vč. Diplomové práce trochu málo. Oceňuji množství grafů a statistik, ale ty nedají důkaz o schopnosti autorky samostatně věci promýšlet a interpretovat. Největší nedostatky této části však spočívají ve formálních, ne obsahových záležitostech (viz dále).
3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
Z jazykového hlediska je práce v pořádku, až na malé množství překlepů a chyb. I graficky je práce poměrně dobře upravena, i když na některých místech práci zbytečně tříští grafy, které jsou na další straně, než samotný text apod. Práce je členěna do mnoha úrovní, což občas znesnadňuje orientaci čtenáře v textu. Zásadním problémem je ale odkazování, resp. jeho nepřítomnost v druhé části textu (případové studii DHL). Zda autorka stále jen odkazuje na „interní dokumenty“, ale jen neformálně, regulérní formu odkazů vůbec nepoužívá. Tento systém snad autorka využila mj. proto, že každá podkapitola v podstatě shrnuje jeden dokument či jeho část. Jednak se ale takto odborný text nepíše (v něm je třeba čerpat z více zdrojů, nejen shrnovat obsah jednoho), ale hlavně i tak je naprosto nezbytné, aby odkazy v textu byly. O to větší chybou je, že názvy jednotlivých dokumentů vůbec nefigurují ani v seznamu zdrojů. Ideálně by potom takové dokumenty měly být součástí přílohy práce. Popř. by v úvodu práce mělo být vysvětleno, že se (pokud to tak je) jedná o tajné dokumenty, ale i tak by bylo nutné je v práci nějak identifikovat. Z mého pohledu se tedy jedná o zásadní metodologické selhání, které by se nemělo na úrovni diplomantky objevit.
Problémem je i relativně omezený počet zdrojů, se kterými autorka pracuje v první části. Je otázkou, proč autorka necituje samotnou Wollstonecraft či Milla, ale i u zásadních děl se opírá pouze o sekundární zdroje. Ještě výrazněji se tendence spoléhat se jen na pár zdrojů projevuje v analytické části, kde se autorka nepokouší analýzu firemní dokumentace zařadit do širšího myšlenkového a konceptuálního rámce (např. z první části práce) a již se tak drží doslova několika málo zdrojů, které přepisuje.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):
Celkově se jedná o práci se zajímavým tématem a dobrým potenciálem, kterou autorka zpracovala pečlivě, ale bohužel bez většího vlastního vkladu a vlastní kritické reflexe tématu. Práce tak působí nekompaktně a věci místy nenavazují. Zásadním problémem je selhání v ohledu používání vědeckého aparátu.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
1. Domníváte se, že na znevýhodněné postavení žen působí jen podmínky, které jim firmy nastaví, nebo je to i otázka osobní volby žen, které volí kariéru v oblastech s nižším statusem a nechtějí usilovat o kariéru? Pokud ano, co je příčinou toho, že ženy neusilují o vyšší posty či kariérní postup?
2. Jak byste vysvětlila svou práci s tzv. „interními dokumenty“ firmy?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 
Dobře.

Datum: 	19. 5. 2013							Podpis: