Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě):
Mgr. Nina Bosničová, Ph.D., Gender Studies, o.p.s., zástupkyně ředitelky a projektová manažerka, sídlo: Klimentská 17, 110 00 Praha 1, kancelář: Gorazdova 20, 120 00 Praha 2

Práci předložil(a): Alena Pálková

Název práce: Ženy v byznysu: Postavení žen ve společnostech a jejich zastoupení na jednotlivých úrovních řízení

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Deklarovaným cílem diplomové práce Aleny Pálkové je analýza genderové nerovnosti ve vybrané firmě podnikající v oblasti IT a porovnání zjištěných faktů s, na roční bázi vydávanými, studiemi McKinsey & Co., publikovanými pod názvem „Women Matter“ a zabývajícími se především korelací počtu žen v řídících pozicích a ziskovostí podniku. Za největší přidanou hodnotu práce považuji snahu autorky analyzovat platnost všeobecně dostupných genderových dat z komerční sféry na jedné konkrétní firemní případové studii. Jsem spíše názoru, že se autorce daný cíl nepodařilo naplnit optimálně, a to z toho důvodu, že to, co v diplomové práci prezentuje, nelze považovat za genderovou analýzu, nýbrž přinejlepším za sumarizaci výsledků průzkumu, který sama na sobě uskutečnila analyzovaná firma. Jistý potenciál lze spatřovat v tom, že se autorka pokouší tuto sumarizaci doplnit alespoň vlastními rozhovory s vedoucími zaměstnankyněmi dané firmy, tento potenciál však zůstává z velké části nevyužit – rozboru rozhovorů není věnováno, dle mého názoru, dostatečné množství prostoru, aby takto získaný materiál významně zvýšil analytickou kvalitu textu.  Autorka navíc nikde nevysvětluje, proč rozhovory dělala právě s osmi ženami z dané firmy. 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Teoretickou část diplomové práce považuji za poměrně samoúčelnou, nevidím dostatečné obsahové propojení s druhou, praktickou částí textu. Navíc jeden z cílů, který si v teoretické části autorka stanovila – a sice shrnutí historie feminismu – v podstatě není možné na takto krátkém prostoru se ctí naplnit. Tento segment teoretické části práce podléhá zjednodušením, zkreslením a pro každého ne zcela logickém či opodstatněném výběru určitých osobností nebo událostí z feministického hnutí. Co se týká příloh, je jimi zejména velké (z mého pohledu přílišné) množství grafů, které nejsou vždy nutné, protože analýzu ničím neobohacují, naopak spíše čtenáře ruší. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Za nepříliš „šťastné“ považuji používání slova společnost ve významu firma, podnik, obzvláště s ohledem na skutečnost, že se práce zabývá genderovou nerovností jako společenským, sociálním problémem. Použití slova společnost ve významu firma vnímám spíše jako součást marketingové prezentace firem a nepatří, dle mého názoru, do akademického diskurzu. Bohužel v tomto kontextu jde autorka ještě o krok dále a do práce velmi problematickým způsobem integruje téměř neupravené „reklamní“ pasáže o firmách, jako McKinsey a DHL, převzaté přímo z webových stránek daných podniků.  V práci je dále velké množství překlepů a překlady některých pojmů z angličtiny (vázaných na prostředí byznysu) nejsou správné („board“ například v tomto kontextu nelze překládat jako „komise“ ani „výbor“) a mnohdy vedou k obtížné srozumitelnosti toho, co se autorka snaží říct. Také by bylo potřeba nepoužívat dnes již zastaralých (a ne zcela politicky korektních) pojmů země třetího světa a vyspělé země. Jméno často citované socioložky Aleny Křížkové je střídavě napsáno správně a chybně (jako Křížová), a to v samotném textu diplomové práce i v její bibliografii.  Autorka na škodu věci poměrně často v textu používá rétorické otázky a popisuje vlastní názory (bez toho, aby je však podložila důkazy).  Závěr diplomové práce by, v mém chápání, měl přinést shrnutí předchozího textu, autorka v něm však přichází se zcela novými hypotézami.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Domnívám se, že by diplomová práce měla ukázat vyšší míru schopnosti samostatné analýzy dat, než se podařilo autorce Aleně Pálkové. Jednotlivé části práce by navíc měly být strategicky naplánovány a vytvořeny tak, aby se vzájemně doplňovali a vytvářely jeden integrovaný celek, což se v tomto případě ne zcela povedlo. Na druhou stranu nutno uznat, že z práce cítit, že její autorku studium různých textů s genderovou problematikou bavilo a že jí téma genderové rovnosti ve firmách a jinde leží „ na srdci“, což vnímám jako silnou stránku práce.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

1)	Vysvětlit motivaci a důvody postupovat při genderové analýze firmy způsobem, jaký zvolila autorka

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): DOBŘE

Datum: 								Podpis:

20.05.2013                                                                                                Nina Bosničová