F a k u l t a   f i l o z o f i c k á
Katedra sociologie

PROTOKOL O HODNOCENÍ BAKALÁŘSKÉ  PRÁCE
posudek vedoucího práce

Práci předložil(a) student(ka): Štěpán Kareš

Název práce: Přínos P.F.Lazarsfelda k současné podobě výzkumu masové komunikace

Práci vedl (u externích oponentů uveďte též adresu a funkci ve firmě): Prof.dr. Hynek Jeřábek,CSc.

1. CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):
Cílem bakalářské práce Štěpána Kareše bylo identifikovat přínos P.F.Lazarsfelda k současné podobě výzkumu masové komunikace. Po krátkém úvodu, v němž autor osvětlil Lazarsfeldův obecnější přínos pro rozvoj společenských věd, jmenovitě sociologie, autor konkrétně doplňuje: „ Vedle Lazarsfeldova přínosu v oblasti zakládání vědeckých institucí sloužících empirickému výzkumu bude hlavním smyslem této práce představení nejdůležitějších komunikačních konceptů, metodologie a inovátorských schopností a aktivit, které v této oblasti učinil.“ (str.7) V dalším odstavci konkrétně jmenuje, čemu se bude práce „v chronologickém sledu“ věnovat. (tamtéž). Práce pak krok za krokem rozebírá jednotlivé aspekty Lazarsfeldova přínosu a věnuje se i kritické diskusi, která je provázela. V závěrečných dvou kapitolách pak shrnuje, k jakým výsledkům došel. Ve čtvrté kapitole „Přínos Paula Lazarsfelda k současné podobě komunikačního výzkumu“ rekapituluje základní zjištění práce (s.32-36) a v závěru práce (s.37-38) zaujímá vlastní stanovisko k argumentům kritiků a definuje přínos S.Stouffera a P.Lazarsfelda v tom, že: „… zpracovali hromadná data … inovativními statistickými metodami, vzdělávali expertní týmy … a především, zajistili, aby takový systém výzkumu fungoval bez chyb a spolehlivě.“ (s.38). Bakalářská práce Štěpána Kareše vytyčené cíle beze zbytku splnila. 

2. OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce,  
vhodnost příloh apod.):
Jedná se o kompozičně sevřenou, jasně strukturovanou a výborně argumentovanou závěrečnou práci. Štěpán Kareš se s vynikajícím přehledem zorientoval v rozsáhlé literatuře, a to jak v sekundárních českých pramenech, tak především v anglicky psaných dílech P.F.Lazarsfelda ale i v cizojazyčných článcích celé řady autorů hodnotících jednotlivé aspekty Lazarsfeldova díla. Autor zohlednil všechny relevantní aspekty Lazarsfeldova přínosu současnému výzkumu médií a masové komunikace. Věnuje se analyzátoru programu a Lazarsfeldově spolupráci s F. Stantonem, metodě zaměřovaného interview a jejímu autorovi R.K. Mertonovi, konceptu názorových vůdců i hypotéze dvojstupňového toku komunikace, výzkumu People’s Choice i čtyřem následným šetřením, zejména Lazarsfeldově spolupráci s E.Katzem, Zabývá se i výzkumem propagandy a návazností konceptu názorových vůdců na předchozí teorie, panelovou analýzou, výzkumem hudby a spoluprací T.Adorna s P.Lazarfeldem a E.Suchmanem napříč paradigmaty. Jednotlivé výzkumné aktivity správně umísťuje do času i místa. Zvláště bych rád ocenil logickou výstavbu celé práce a bezchybnost výkladu složité problematiky. Vlastní přínos autora spatřuji ve vysvětlení významu spolupráce P.Lazarsfelda s mnoha významnými spolupracovníky (R.Merton, T.Adorno, H.Cantril, F.Stanton, B.Berelson, S.Stouffer, E.Suchmann, E.Katz, M.Fiske, P.Kendall) a v představení vzájemných souvislostí mezi jednotlivými aktivitami P.F. Lazarsfelda a jeho kolegů. Také kritiku Lazarsfelda Štěpán Kareš podle mého názoru správně interpretoval. V neposlední řadě je to i autorova schopnost jasně a srozumitelně zodpovědět v práci položené otázky.

3. FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, 
přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
Práce je srozumitelná, jazykově kultivovaná. Nenašel jsem v ní pravopisné chyby (dva překlepy). Je citována relevantní světová literatura a autor prokázal i dobrou znalost literatury české směřující k tématu. Odkazy na literaturu jsou přesné a citace a jejich překlady poučené a bezchybné. Formálně lze práci vytknout, že se nezabývá teoriemi masové komunikace nebo reakcemi světové literatury na teorii omezených účinků P.Lazarsfelda a kol. nebo na Lazarsfeldovu hypotézu dvojstupňového toku komunikace. Úmyslně tuto potenciální výtku řadím mezi formální připomínky. Tato témata totiž nebyla předmětem předkládané práce. A navíc, i při autorově úsporné formě vyjadřování, by zařazení těchto témat znemožnilo dodržení předepsaného rozsahu práce. Jsem toho názoru, že by takové rozšíření záběru práce nebylo ku prospěchu věci. Jako zvlášť zdařilou je třeba hodnotit strukturu práce, autorovu zasvěcenou věcnou argumentaci a na mnoha místech i preciznost použitých formulací. 

4. STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z diplomové práce, silné a slabé stránky, 
 originalita myšlenek apod.):
Jedná se o velice zdařilou, teoreticko-historicky a metodologicky zaměřenou bakalářskou práci. Opírá se o autorovu zevrubnou znalost pojednávané problematiky. Studie je zřetelně strukturovaná a věcně argumentovaná. Nevyhýbá se kritickým aspektům a s přehledem se s nimi vyrovnává. Práce má jasný záměr a promyšleným způsobem jej naplňuje.

5. OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ 
      (jedna až  tři):

1)	Vysvětlete způsob využití panelové analýzy ve výzkumu „People’s Choice“ například v návaznosti na zjištěné výsledky. 
2)	Co lze namítnout proti tvrzení Ch.W. Millse, že: „Paul Lazarsfeld je ‚abstraktní empiricista‘ “ ? 

6. NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nedoporučuji k obhajobě): 

Navrhuji známku  výborně.

Datum: 8. května 2012

 																					 												  							Podpis: