Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: diplomová 
Posudek: vedoucího
Práci hodnotil(a):PhDr. Martin Profant, Ph.D.
Práci předložil(a): Bc. Romana Riegerová
Název práce:  Vztah společnosti ke kulturnímu dědictví v padesátých letech 20. století znázorněný na příkladě města Chebu 

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Autorka se pokouší nad konkrétním případem města Chebu popsat historickou dynamiku vztahu české, resp. československé společnosti ke kulturnímu dědictví v období od konce 2. světové války do šedesátých let 20. století – samo vymezení na padesátá léta v názvu práce je samozřejmě přesahováno do tohoto širšího časového úseku, tento rozsah je zcela funkční, dal by se vyjádřit souslovím“horizont padesátých let“.
Zvolený cíl autorka naplnila, jakkoliv místy s kolísavou kvalitou.   

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):
odpovídající

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
Přiměřená.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):
Práce se rozpadá do dvou částí nestejné kvality. Spolehlivý, srozumitelný a přínosný základ textu představuje zpracování dějin památkové ochrany (a destrukce) architektonického dědictví města Cheb, dále konkrétní části věnované specifickým proměnám vztahu ke kulturnímu dědictví a regionálním kulturním vazbám vůbec v oblasti s masivní proměnou obyvatelstva v letech 1938 – 1950, vrcholící odsunem německých obyvatel.
Úsilí o vytvoření širokého rámce jak zpřítomněním celkové historie města, tak proměn společnosti po Únoru 1948 vyznívá již méně šťastně. Autorka se v tomto širším záběru musela opírat o sekundární literaturu – a přestože byla schopna přesvědčivě vyhledávat dobré autory, s pozoruhodnou smůlou si z nich často vybírala ty nejhorší pasáže (u Franka Boldta exkurs ke starším dějinám města Chebu, které tento vynikající historik moderních dějin pojednal podle zcela zastaralé literatury apod.; u autorů popisujících padesátá léta podléhá opakovaně jejich nahrazování historické práce ideologizujícím moralisováním). Svým způsobem se jedná o nejzajímavější, byť nezáměrný motiv celé práce: poctivé, a proto zmatené čtení zámlk, vyhýbavosti a moralisujících náhražek v  historických pracích o česko-německém  pomezí, které provozuje inteligentní žena, dost mladá, aby nepochopila motivace těchto zámlk v 90. letech 20. stol.
Nepřipisoval bych proto důsledky této nepřehlednosti zcela k tíži autorky. Přesto při rozhodování mezi známkou „výborně“ a „velmi dobře“ právě tento problém převažuje misky vah ve prospěch té horší.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
Kladete důraz na specifické motivy, které spolupůsobily při nešťastném přístupu k chebskému památkovému fondu (odsun atd.) Pokuste se srovnat přístup k chebskému případu s jiným městem  (s významným památkovým fondem a podobné velikosti jako Cheb – podle Vašeho výběru),  v jehož situaci tyto motivy nehrály roli.

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

velmi dobře

Datum: 								Podpis: