Fakulta filozofická
katedra filozofie	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): 
Mgr. Ludmila DOSTÁLOVÁ, Ph.D.

Práci předložil(a): Jan ŠAFRÁNEK

Název práce: Logos Herakleita z Efesu

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem práce byl „pokus o objasnění a vysvětlení Herakleitova logu jakožto míry či principu, na základě kterého ve světě vše probíhá a plyne“ (str. 1). Autor se snaží z dochovaných zlomků zrekonstruovat Herakleitovu koncepci a očistit ji od nánosů pozdějších interpretací. Tento cíl je pochopitelně na bakalářskou práci velice ambiciózní a autor se tu celkem rozumně opírá zejména o sekundární literaturu. Jeho práce tak je kompilací soudobých výsledků v této oblasti bádání. A v tomto smyslu je cíl práce naplněn.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce je rozdělena do dvou částí – přehledové a výkladové. Obě části jsou založeny na soudobé, zejména české nebo do češtiny přeložené sekundární literatuře. Ve druhé, klíčové a tedy i podstatně delší, části práce jsou pak jednotlivé výklady doloženy i překlady primárních textů. Práci nelze považovat za originální, svědčí však o vlastním vyrovnání se s obtížným tématem.

V první části autor přináší základní informace o Herakleitovi a jeho spise, přičemž těžiště výkladu spočívá v podstatě ve stylové analýze Herakleitova textu a způsobu vyjadřování. Tato informace dominuje všem třem kapitolám této části, takže se nabízí otázka, proč to jsou tři kapitoly a nikoliv jen jedna.

Ve druhé části pak autor postupně představuje jednotlivé aspekty Herakleitova pojetí logu. Výklad se vždy opírá o citaci příslušného zlomku následovanou interpretacemi ze sekundární literatury. Řazení těchto výkladů a interpretací svědčí o porozumění problematice, se kterou se právě pracuje, postrádá však vnitřní provázanost. Autor detailně představuje jednotlivé pohledy, aniž by zhodnotil, jakou váhu jim přisuzovat. Zcela chybí závěrečné shrnutí, které by představilo autorovy závěry. Práce tak je vlastně přehlídkou cizích nikoliv autorových názorů bez jakékoliv vlastní reflexe.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev je značně nevyrovnaný. Je v něm cítit silná závislost na zdrojích, se kterými autor pracuje. Ty jej často nutí k obraznému vyjadřování a složité stylistice, kterou ale autor přirozeně neovládá, takže výsledkem je značně šroubovaný text. Archaické výrazy tu jsou používány vedle hovorových, což místy působí až komicky. Jako názorná ukázka stylistické nevyrovnanosti poslouží třeba hned první odstavec.

Práce je sice bez větších gramatických chyb, nicméně obsahuje chyby věcné, které svědčí o tom, že autor se tématu ve skutečnosti nevěnuje. Za tristní pak považuji fakt, že autor věnuje celou práci výkladu pojmu logos, aniž by si byl vědom toho, že se jedná o termín řecký, nikoliv latinský (str. 12).

Autor využívá výhradně českou nebo do češtiny přeloženou sekundární literaturu, jedná se však o literaturu k danému tématu relevantní a odbornou (nikoliv populární nebo výhradně učebnicovou). V textu je patrná roztříštěnost podle používaných zdrojů, o čemž svědčí i způsob citací (jeden titul na jeden odstavec). 

Jinak jsou veškeré formální náležitosti práce v normě. Úroveň anglického resumé je slabá.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Po přečtení práce převládá dojem, že autor práci napsal za účelem získání 12 kreditů než kvůli vnitřnímu zaujetí pro téma. Práce prokazuje, že je schopen pracovat s různými zdroji, vytvořit z nich smysluplný celek a dodržet všechny náležitosti textu. A to i v případě takto nelehkého tématu. Její „neučesanost“ navíc budí dojem, že byla psána ve spěchu bez hlubšího prověřování jednotlivých skutečností.

Hlavním nedostatkem práce pak je absence vlastní reflexe zpracovávaného tématu. Autor věrně parafrázuje jednotlivé interpretace a klade je vedle sebe, aniž by je jakýmkoliv způsobem zhodnotil nebo jinak dal najevo, co si o nich máme myslet a jak je hodnotit.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Na str. 13 píšete: „Herakleitos byl zřejmě jediným, kdo porozuměl logu.“ Proč je tato formulace ne-li špatně, tedy přinejmenším nevhodná?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

Dobře

Datum: 21. května 2012					Podpis: