Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): oponenta

Práci hodnotil(a): PhDr. Miloš Ševčík, Ph.D.

Práci předložil(a): Veronika Krucká

Název práce: Francouzská klasicistní estetika 17. století

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cíl práce považuji za částečně splněný. Vzhledem k náročnosti a šíři zvoleného tématu bakalářské práce si její autorka nemohla klást vyšší cíl, než podání hrubého nástinu charakteru estetiky francouzského klasicismu. Nejzákladnějším způsobem toho bylo dosaženo. Svůj úkol si však autorka práce podle mého mínění až příliš zjednodušila rezignací na studium většího množství primární literatury a zahraniční literatury sekundární. Nebýt množství stylistických a gramatických pochybení, mohl být cíl práce splněn mnohem přesvědčivějším způsobem.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Za značný problém považuji to, že zhruba polovina textu bakalářská práce byla vytvořena jen na základě poznatků získaných ze sekundární literatury, a to navíc výhradně té, která k dispozici v češtině. Na základě těchto poznatků však samozřejmě není možné zvolené problematice důsledně porozumět. Nedostatek v pochopení povahy sledovaného období ve vývoji estetiky se projevuje v celé řadě povšechných nebo přímo zjednodušujících formulací. Takový charakter práce je podtrhován mnohými stylistickými nedokonalostmi, které na některých místech vedou až k nesrozumitelnosti nebo až k nechtěně komickému působení textu.

Řadu nepřesných a nesprávných vyjádření nacházím však v té části práce, která byla vytvořena jako excerpce Aristotelovy Poetiky. Z textu je zřejmé, že autorka dobře nepochopila, co v Aristotelově pojetí znamená samotná nápodoba, která se uplatňuje v umění. Odděluje například výslovně mimésis od „karikování a idealizace“ a není také schopna přehledně prezentovat, co jsou v Aristotelově pojetí předměty, způsoby a prostředky napodobování. Nesrozumitelná vyjádření však nacházím i v té části kapitoly, která je věnována Aristotelovu pojetí tragédie. 

Za relativně nejzdařilejší považuji poslední části práce věnované Racinovi a Boileauovi, jejich názory jsou poměrně věrně a přehledně představeny. Ani tady – a ani v samotném závěru práce – se však autorka nevyhnula některým výrazným stylistickým pochybením.

Vybírám některá místa, která snad přesvědčivě doloží oprávněnost mých výhrad ke stylistické i gramatické úrovni práce (uvádím tato místa samozřejmě bez úprav, to znamená včetně všech nedostatků):

„Kromě Racinovi poetiky jr v poslední kapitole věnován prostor rozboru jeho dramatu Faidra v poslední
kapitole.“ (s. 1)

„Podstatným představitelem antického umění je Aristotelés, o jehož práci z oblasti dramatu je zde také řeč.“ (s. 1)

„Taková fantazie lidského jedince zahlcuje svou pestrostí a okázalostí, jež by mohli vést až k přílišné přeplácanosti, čímž by se mohla báseň stát něčím na poslech velmi krásným, ale také nesrozumitelným a bez obsahu.“ (s. 8)

„Omezením svobody se zde míní spíše překročení zadaných zásad klasicistní poetiky. Pokud se dílo neřídí základními pravidly, neznamená to, že by se nejednalo o klasicistní dílo. Akorát by nešlo o to správné vyobrazení díla, které zadaná pravidla plní.“ (s. 9)

„Tímto spisem se klasicisté zabývali a svoje teze s ním formulovali v debatě s aristotelskými zásadami.“ (s. 12)

„Ovšem tato práce si také kladla za úkol vymezení pojmu klasicismu jako směru, který je vyobrazením určitého estetického období, ale zároveň také určitého estetického směřování.“ (s. 30)

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Práce obsahuje velké množství překlepů, pravopisných chyb a dalších omylů. S různými nedostatky se čtenář setkává zejména v úvodních částech práce velice často. Zdá se, že práce neprošla poctivou závěrečnou revizí, na základě které by byly tyto závady odstraněny.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Na první pohled viditelnou slabinou práce je velice omezené využívání primární literatury. Práce z velké části představuje jakýsi kompilát cizích názorů na francouzskou klasicistní estetiku. Druhou slabinou práce je neuspokojivá stylistická úroveň, která na řadě míst poklesá až pod hranici srozumitelnosti. Za třetí nedostatek považuji různá formální pochybení, která jsou v některých případech poměrně závažná. Vzhledem k nesnadnosti zvoleného úkolu hodnotím bakalářskou práci ještě klasifikačním stupněm „dobře“, jedná se však z mého pohledu o případ na spodní hranici tohoto klasifikačního pásma.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Na s. 7 se uvádí, že skupina Plejáda si klade za cíl „zavedení francouzského jazyka do poetiky“, a že Malherbe naopak kritizoval „Ronsardovu oblibu ve vypůjčování antických výrazů pro psaní francouzské poetiky“. Měla kolegyně Krucká na mysli skutečně poetiku? Co je poetika?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

Dobře.

Datum: 								Podpis: