Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce bakalářská

Posudek vedoucího

Práci hodnotil: Mgr. Miloš Kratochvíl, Ph.D.

Práci předložila: Adéla Fayadová

Název práce: Pojetí morálky u L. Kohlberga a C. Gilliganové

1.	CÍL PRÁCE

Cílem bakalářské práce je prezentace dvou psychologických výkladů morálky. L. Kohlberga a C. Gilliganové. Téma je zvoleno atraktivní, neboť s výjimkou jedné knihy od C. Gilliganové k němu není v češtině žádná primární literatura. Zmínky o něm se objevují v sekundární literatuře psychologické, avšak spíš okrajově. Vytvoření samostatné práce na toto téma by mohlo být přínosné.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ 

Autorka nejdříve nastiňuje filosoficko-historický kontext diskuse. S oporou převážně v sekundární literatuře prezentuje názory autorů teorie mravního smyslu a jejich pokračovatelů (Shaftesbury, Hutcheson, Hume, Rousseau), a racionalistického pojetí etiky (Kant, Hegel). Text se poměrně striktně, často až doslovně drží formulací z použité literatury. Věcné chyby z tohoto důvodu nedělá, nicméně větší odstup od předlohy by jistě prospěl.
Za hlavní lze považovat kapitolu č. 3 věnovanou L. Kohlbergovi. Zde autorka věnuje pozornost souvislosti morálního a kognitivního vývoje, jakož i s tím související teorii stádií. I zde se ale příliš drží doslovných formulací. Práce tak neobsahuje chyby, ale místy se čte špatně a ne vždy lze mezi jednotlivými odstavci najít nějakou souvislost. 
Mnoho místa je věnováno popisu morálních dilemat. Ta jsou důležitá, protože tvoří součást Kohlbergovy metodologie. Avšak z jeho studií se dalo vytěžit více, než autorka nabízí. Omezuje se vlastně jen na převyprávění fiktivních příběhů a formulaci několika otázek (výjimkou je čtvrté dilema, kde je naznačena odpověď a souvislost se stádii morálky). Je tedy otázkou, zda vůbec bylo potřeba většinu dilemat prezentovat. Obzvláště vezmeme-li v potaz, že kap. 3.1.4. (Hodnocení Kohlbergových dilemat), které přehledně uvádí do principu Kohlbergovy metody, opět pracuje jen s dilematem čtvrtým.
Za pozitivum lze považovat autorčinu snahu zařadit do práce i Kohlbergovu kritiku, byť i zde se příliš upíná na použité předlohy.
Samostatnou kapitolu autorka věnuje koncepci Gilliganové, kterou lze vnímat jako kritiku a současně jako doplnění Kohlbergovy teorie. Jako zbytečné se jeví uvádění teorií a jmen, které slouží Gilliganové jako odrazový můstek (v čem jsou přínosné zmínky o McClellandovi, Hornerové, Haanové či Holsteinové?).
Argumenty a postřehy N.Chodorowové jsou v bak. práci (s. 34) prezentovány jako Freudovy (jde o přehlédnutí se, nebo o chybu vzniklou povrchním čtením?). I zde mohlo být více pozornosti věnováno Heinzovu dilematu a interpretaci odlišných (oproti Kohlbergově výzkumu) odpovědí.
Nicméně jádro pozice C. Gilliganové a shrnutí výsledků jejího zkoumání se autorce podařilo vystihnout (kap. 4.1.1).
Očekávané srovnání (kap. 4.2) je velmi slabé. Vlastně jde jen o parafrázi jedné pasáže Blumova článku. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA 

Práce nevykazuje závažné formální nedostatky. Práce s literaturou je odpovídající, odkazování na použité zdroje je časté a pečlivé. Nadbytečné je uvádění cesty, kterou se autorka dostala k článkům z odborných periodik (jstor), ale není na škodu.

Autorce občas dělá problém stylistika, můžeme se často setkat s větami nesprávně utvořenými, např. „má zásluhu… na … spekulativní idealismus“ (s. 2), „používá zkušenost … jako metodu ke zjištění morálních věd (s. 4). Objevují se i věty neúplné, někdy autorka považuje nadpis kapitoly za součást první věty.
Chyby v interpunkci jsou časté, hrubé chyby gramatické jen ojedinělé (např. s. 6, 42). Jako detail se pak jeví to, že místo „amour de soi“ je napsáno jen „amour soi“ (s. 6)

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE 

Autorka si evidentně volbou tématu vzala příliš velké sousto. Téma je obtížné a jeho zpracování stojí na anglicky psaných textech. Soudě podle některých problematicky přeložených či parafrázovaných pasáží je to problém. Další problém je malý odstup od použité literatury a její často téměř doslovné přepisování, na úkor vlastních formulací a myšlenkových konstrukcí. Přes uvedené slabiny lze práci doporučit k obhajobě a ohodnotit stupněm dobře.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ:

Bez otázek

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA: dobře

Datum: 	 7.5.2012								Podpis: