Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: bakalářská
Posudek: oponenta
Práci hodnotil: PhDr. Jaromír Murgaš, CSc.

Práci předložil(a): Petr Novotný

Název práce:  K poznání problémů studia filozofie prostřednictvím učebnic O myšlení (K. Liesmann a G. Zenaty) a Filosofie (I. Blecha)

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem práce mělo být zpracovat a zhodnotit podání filozofických problémů v uvedených učebnicích, resp. problémů, se kterými se střetává adept jejich studia. P. Novotný úkol vyřešil velmi šalamounsky, lze říci asi i originálně; a také úsporně, takže dílčím způsobem ano. Nicméně to takto ještě nestačí, protože v názvu práce zůstaly uvedené učebnice, které v textu práce autor fakticky skoro vůbec neuplatnil.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Autor - který pracoval tak samostatně, že jsem jeho práci ani do termínu odevzdání neuviděl, krom jednoho velmi přípravného textu - při řešení úkolu BP poměrně důkladně nastudoval a osvojil si především moje vlastní autorské textové materiály.  Namísto textů Blechy a Liesmanna se Zenatym. A nastudoval ty mé texty, v nichž poukazuji jednak na potřebnost získání určitých dovedností pro práci s texty (včetně výčtu několika základních dovedností). A dovednosti student také v práci uplatnil. K tomu se dále opřel o moje další metodické zásady, mj. také zásadu nutnosti propojit studium filozofických textů s vlastní zkušeností. Potom jednak uvedl vlastní zkušenost s nezáživností studia učebnic a pomůcek a dále svůj příklad rozboru původního filozofického díla – prakticky a s určitou dovedností mé metodiky na textu úryvku Platonova mýtu o jeskyni. Doplnil jednou stránkou výběru doplnků ze zadaných učebnic. A nakonec, s malou pomocí textu S. Starka z KFI FF ZČU, student uzavřel zadaný problém studia zadaných učebnic tak, že je určitě lepší – výchovně i pro vzdělání - pracovat s původními texty než s učebnicemi. Címž učebnice zároven prakticky odbyl.
Přinejmenším krátké části práce, kde mluví autor o vlastní zkušenosti, by nemusela být řadou filozofů či hodnotitelů vůbec uznána za vhodné součásti práce; a skutečně jsou diskutabilní. Ale neodporují tomu, co dobrého ve svých metodách míním. 
Autor předvedl, myslím, slušné nastudování mých prací a prakticky a víceméně dobře si osvojil a uplatnil jejich zásady. A dále, „fikaně“, úsporně a ovšem diskutabilně – je použil pro obsahově velmi jednoduché splnění zadání práce. Samotné provedení postupů z hlediska obsahu i formálních pravidel práce s pojmy ovšem není zase až tak jednoduché a autor jím prokázal – dle mne – dobrou míru myšlení i dovednosti práce s filozofickým materiálem. A učenlivosti, minimálně ode mne.
Na druhou stranu ale obsah práce je zároveň chudý – je to jednak 
A) dobré zreferování myšlenek mých asi tří čtyř dostupných prací a 
B) jednak jejich dobré použití na jediný úryvek, ale jen v nejzákladnějším provedení, základní vrstvě. Autor zde tak sice dobře předvedl obtíže studiem Platona nezasaženého studenta, pokud to však není předvedení nezasvěcenosti jen didaktické, nýbrž jeho faktické, pak by to pro jeho filozofické absolutorium nesvědčilo příznivě. Ale možná bylo omezení dáno jen časovou tísní, do které se student předtím přivedl. A nakonec, 
C) autor užil moje metodické výklady i na jeho vlastní postup i výklad, což cením. 
Ale bohužel obsahově už nepřevedl skoro nic víc, vyjma velmi dílčích dalších odkazů. Původní zadání bylo splněno, ale to přece spíše jen formálně; obsah obou učebnic byl téměř celý „odhozen“ – mimo jednu stránku ze čtyř citací k doplnění zpracování mýtu o jeskyni. Vyrovnání se s problémy STUDIA oněch učebnic – alespoň s některými konkrétními – zde tak ovšem není. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Hodnocení formální úpravy práce je rozpolcené. Členění práce, jejích jednotlivých částí, množství skutečně osvojených principů a myšlenková práce s pojmy i texty (mými a Platonovými) - to vše je pro mne jako učitele této práce/metodiky  principiálně velmi dobré až výborné, nehledě na případné dílčí, ale nepočetné chyby (v barevném členění Platonovova textu, v jen elementárnosti jeho zpracování). Ale gramatické provedení je pro mne pod úroveň přijatelnou pro úspěšně obhajitelnou práci, kterou bych vedl a která se na mne odvolává a byla by se mnou jako vedoucím zařazena v knihovně absolventských prací ZČU. Nejen jako hodnotitel, ale zejména jako studentem dobrovolně vybraný a přijatý učitel – čehož si skutečně vážím - mám právo chtít, aby student práci předložil a obhájil v dobrém GRAMATICKÉM stavu. 

Na str. 38 je tisk mého exempláře místy slabý tak, že je nečitelný. 

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Nevím, jestli osvojit si moje metodické principy je těžké nebo lehké; ale silnou stránku práce vidím v tom, jak dost  si je student osvojil, předvedl a zároveň samostatně využil. 
A dále v tom, že zcela jistě a – dle mého soudu vlastně odvážně  - myslí. Oceňuji jeho – dle mého soudu diferencovanou - myšlenkovou práci při formulaci vlastního textu, její osvojení z mých textů. A ovšem i jeho samostatné myšlení. Myslím, že se na první pohled může zdát „řídké“; ale že zase až tak není.
Oceňuji jeho vědomí – jeho pochopení toho, co jsem jej učil - o významu zkušenosti pro pravdivou filozofii. I jeho schopnost ukazující se zkušenost využít, ať už k dobrému či snad k nedobrému. 
Oceňuji jeho odvahu riskovat (i když ovšemže hraničící s jeho zoufalstvím), otevřenost učit se nevídané a vzdor neučit se vídané. 

Slabou stránkou práce je ale pro mne přece jen kromě gramatiky i rozsah aplikace metodiky na zadané učebnice, stejně jako omezenost jeho „zjištění“/tvrzení (v singuláru) namísto jeho dalších zjištění (ano, v plurálu; a z analýz textu učebnic). A jeho pouze elementární zpracování jednoho textu. To, stejně jako obejití obsahu učebnic mohu přijmout jen jako pragmatický tah v časové tísni, tah, který umožnil alespoň relativní dokončení práce pro možné pokračování ve studiu.

Poznamenávám, že i když jsem jeho práci osobně nakonec nevedl, krom přípravných pohovorů a asi dvou burcujících mailů, zároveň se mnou, jak text jednoznačně ukazuje, autor nechal vést více, než snad kterýkoli jiný „můj“ student – a takto jsem ji i „vedl“, což přijímám.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Ohrazuji se proti autorově používání mých titulů v textu; tam samozřejmě nepatří.
Chce-li uvažovat o případném přece jen úspěchu při obhajobě, nechť si na pět minut připraví a předvede jednu pasáž přímo z Blechova výkladu nebo z výkladu Liesmanna a Zenateho, kde skutečně ukáže, jak v daných místech text něco k porozumění vykládané problematice dává – a co; a jak (čím) to zároveň blokuje nebo neumožňuje; a to ne kvůli naladěnosti prožívání své zkušenosti, ale kvůli významovým nebo formulačním nebo terminologickým nejasnostem ve studovaném textu. 
Ale kvůli gramatice odevzdaná práce asi stejně není obhajitelná – a tady asi jiné řešení než předložení opravené a doplněné verze není.
Zde všechny gramatické chyby neuvádím; nejsou všude, ale málo jich opravdu není.
Na str. 23 je nesprávný odkaz.
V souladu s mou vlastní chybou autor (str. 25) zaměňuje „mentální“ mapy a „pojmové mapy“ (přesněji viz E. Žáčková v J. Murgaš a E. Žáčková v: Interpretace filozofických textů s pomocí pojmových map Metodická příručka, DVD, Plzeň 2011).

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

Nevyhověl.

Datum: 	30.5.2013					Podpis: