Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucí

Práci hodnotil(a): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D.

Práci předložil(a): Lucie Koubová

Název práce: Střet individua a světa v Goethově raném díle

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem předložené práce je prověřit tezi literárního teoretika G. Kaisera, že tři významná díla mladého Goetha – drama Götz z Berlichingen, román Utrpení mladého Werthera a básnický fragment Urfaust – lze číst jako trojí variaci motivu střetu individua se světem. Rozbor a komparace těchto děl, která vypovídají o estetice hnutí Sturm und Drang, cíl práce naplňuje.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Autorka nejprve ve stručnosti nastiňuje kontext Goethova života a díla, poté charakterizuje Goethem inspirované hnutí Sturm und Drang a Goethovo rané tvůrčí období. V dalších kapitolách se snaží rozborem výše uvedených děl ukázat, čím odpovídají či neodpovídají sledované tezi. Následně jsou výsledky zjištěné v jednotlivých kapitolách vzájemně porovnány. 
Práce se zdánlivě jednoduchým zadáním vyžadovala poměrně detailní, trpělivé studium literárních děl tří žánrů. Zejména drama Götz z Berlichingen, inspirované německými dějinami a pojaté zcela proti duchu „pravidelných“ tragédií francouzského střihu, bylo pro autorku práce materiálem nesnadno analyzovatelným, což se odrazilo v možná příliš podrobném podání spletitého děje dramatu. Naopak Utrpení mladého Werthera, román v dopisech, je pojednán zdařile a s citem. Urfaust autorku sváděl k stylu, hraničícímu místy s veršováním – i zde se však dokázala zaměřit na podstatné. Celkově lze říci, že se jí v práci dobře daří ukázat, jak Goethe v kulisách dramatického děje s historickým námětem, subjektivizované výpovědi románu v dopisech a básnické skladby se zázemím v legendách a lidové slovesnosti staví trojím způsobem do střetu individuální skon člověka po životním naplnění a „žalář“ světa, reprezentovaný společenskou hierarchií, pravidly a požadavky všedního života. Plasticky se tak osvětluje pojem „Geniezeit“, který uvozuje německý romantismus. Ačkoli autorka neprojevuje v práci hlubší zájem o otázky dějin estetiky, její text přesto vypovídá o vhledu do problematiky hnutí Sturm und Drang a o pochopení intence rané Goethovy tvorby.  Za zmínku stojí, že v práci je užito anglickojazyčné i německojazyčné literatury, přičemž pro některé tituly bylo třeba vážit cestu do univerzitní knihovny v Regensburgu. Ze slabých míst zmiňme např. pasáž, reprodukující některé momenty Patočkovy interpretace Goethova Fausta, která je nepřesně formulovaná („pokus o zduchovnění doby“, s. 28) a působí v textu trochu neústrojně. Také autorčino podání obsahu Urfausta je místy nesouvislé (s. 26-27).

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Práce je psána živým, byť svérázným jazykem s tendencí propojovat hovorové a knižní výrazy (řeší, že...; Adeleida ho popichuje; nicméně jelikož; v tom se na scéně objeví Wagner, jeho poskok...) a psychologizovat. Občas se objevují nepřesné formulace (např s. 31: individuální jedinec, s. 20: prvek sentimentalismu, který vede  k sebezničení hlavního hrdiny; s. 28: Bakalářská práce má nalézt střet jednotlivce, individua se světem ... a objasnit ho;  s. 28: ...objasní, zdali je možné tato tři díla spojit v jeden celek a považovat je za Goethovu ranou tvorbu). V textu se střídá název Götz z Berlichingen a z Berlichingenu. Systém odkazování je pečlivý a odpovídá požadavkům citační normy. Pouze v pozn. 85 mělo být odkázáno na stať, ne rovnou na celý soubor statí. Grafická úprava práce je v pořádku.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Celkový dojem z práce je příznivý, autorka se poměrně úspěšně vyrovnala s úkolem analyzovat literární díla námětem i strukturou pro dnešního čtenáře nesnadná.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Goethův text „K Shakespearovu dni“ (1771) označujete střídavě jako „práci“, „řeč“, „prózu“... Jaký druh textu to tedy je? 

Pozn. 59 říká, že pro Goetha není typická jednotná koncepce díla. Co tím myslíte? 

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

velmi dobře

Datum: 	22. 5. 2013				Podpis: