Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího

Práci hodnotil(a): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D. 

Práci předložil(a): Barbora Korunková

Název práce: Existenciální motivy v dramatech G. Marcela a A. Camuse

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Práce hodlá představit dvě podoby filozofického existencialismu a uvažovat, jak se promítají do dramatické tvorby. Tento cíl práce naplňuje.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce má přehlednou strukturu: první část představuje Camusovu a Marcelovu filozofii, zejména v souvislosti s pojmy absurdna a naděje, druhá část je pokusem o interpretaci dvojice dramat od každého autora – zde se slečna Korunková snaží ukázat, jak se motivy, příznačné pro filozofické myšlení daného autora, ukazují v jeho dramatické tvorbě. Obě části práce končí porovnáním Camuse a Marcela.
V první části textu převažuje výklad s pomocí sekundární literatury (u Camuse je jinak užito pouze Mýtu o Sisyfovi, u Marcela česky vydaného výběru textů), v druhé části autorka interpretuje víceméně samostatně.  Na Camusových dramatech Nedorozumění a Caligula sleduje zejména motivy absurdna a absurdní svobody, na Marcelových hrách Obrazoborec a Nevyzpatatelná se snaží ozřejmovat Marcelův pojem naděje. Práce je dosti osobitá a samostatně pojatá. V první části se ovšem místy objevují málo srozumitelné nebo neobratné formulace (19: „nabízí víru na vysvětlení veškeré podstaty bytí“) a drobné chyby (např. Jaspersova životní data na s. 2 nebo zmínka, že na Marcela navazuje M. Buber). V druhé části se autorce víceméně daří propojit podání obsahu her s úvahou a rozborem motivu (např. u Caliguly však mám o autorčině interpretaci této postavy pochybnosti, viz otázka). 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev je v pořádku, až na občasné málo srozumitelné výroky (např. s.26: Camus je neustále ohromen samotnou absurditou herce, který ztvárňuje vše během několika málo minut, nemůže se odpoutat od existenciálních prvků v každém jeho díle) a místy nelogické členění vět. Formální náležitosti textu nevybízejí ke kritice (kromě chybějící zkratky „ISBN“ u čísel v seznamu užité literatury), anglické resumé je slabší.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Celkový dojem z práce je příznivý, je zřejmé autorčino zaujetí tématem a schopnost pracovat samostatně s náročnějším textem.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

1. Na s. 37 píšete v celkovém zhodnocení dramat, že Camusův běsnící Caligula „na sebe bere lidský úděl a ´revoltuje´proti životu“. O něco dále také poznamenáváte, že „osudy takových postav [= revoltujících] jsou nadmíru smysluplné“. Čím podle Vás na sebe tato postava „bere lidský úděl“? 

2. Camus umístil děj Nedorozumění do Čech. Nehledala jste informace nebo vlastní vysvětlení, proč?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

velmi dobře

Datum: 28.5. 2013						Podpis: