Fakulta filozofická
katedra filozofie	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě):
Mgr. Ludmila DOSTÁLOVÁ, Ph.D.

Práci předložil(a): Kateřina BENEŠOVÁ

Název práce: Logika v dětské literatuře: Alenka v kraji divů

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem práce je, dle slov autorky, zjistit, zda se Carrollův blízký vztah k formálním vědám, konkrétněji logice, promítá i v jeho nejslavnějším díle, a případně prozkoumat použití a úlohu logických úsudků v textu. První cíl práce naplněn beze zbytku byl – autorka přesvědčivě prokázala, že postupy formální logiky jsou v příběhu bohatě zastoupeny. Poněkud však pokulhává druhý úkol, a sice zhodnocení jejich role v textu. Tady se autorka omezila jen na velice strohý a nic neříkající výčet bez jakékoliv interpretace.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Vzhledem k tématu je práce rozčleněna na teoretickou a praktickou část. V teoretické části autorka představuje ty logické postupy, které potom bude zkoumat v části praktické a představuje logický systém Lewise Carrolla. Zároveň stanovuje i metodologii pro tuto druhou část – vyhledání úsudků v textu, jejich přepis do jazyka formální logiky a ověření jejich platnosti či neplatnosti. Praktická část, která je pochopitelně daleko rozsáhlejší, je pak tato metoda použita na materiálu konkrétních příkladů z knížky. Autorka rozdělila úsudky do jednotlivých skupin, podle jejich formy a dokládá jejich příklady z textu.

Teoretická část má standardní úroveň. Svědčí o tom, že autorka problematice poměrně dobře rozumí, což vzhledem k tématu – logické vyplývání a usuzování – není úplnou samozřejmostí. Bohužel byl text zřejmě psán ve spěchu, takže je neučesaný a nepřesný. Autorka například nerozlišuje mezi úsudkem a argumentem, užívá pojmy bez předchozího zavedení (pojmy syntaktický vs. sémantický na str. 4), v textu jsou formulačně neúplné věty, kdy si čtenář musí domýšlet slova, která z věty vypadla. Klasickou ukázkou této nehotovosti je např. kapitola o výrokové logice, která je zařazena bez jakéhokoliv vysvětlení a teprve úplně na konci se dovídáme, že výrokovou logiku bude autorka používat v praktické části. Po obsahové stránce je třeba autorce vytknout nepřesnost v definici Modus ponens i v definici pravidla odvozování po případech, kdy autorka představuje jen jeden zvláštní případ tohoto pravidla, namísto pravidla obecného.

Praktická část práce obsahuje úctyhodný a poměrně dobře vybraný materiál konkrétních úsudků vybraných z příběhu o Alence. Autorka ne úplně rozlišuje mezi dvojím použitím úsudků – úsudek jako vysvětlení již hotové situace a úsudku jakožto prostředku pro stanovení normy jednání. Proto se některé příklady jeví jako násilně zvolené, ačkoliv při výše uvedeném rozdělení by byly legitimní. Analýza úsudků je věcně správná a přiměřená.

Ačkoliv autorka v teoretické části práci podrobně vykládá metodu, kterou bude používat, neříká nic o cíli, k jehož dosažení směřuje. Ze závěru se lze jen dohadovat, že to je ověření hypotézy, že ačkoliv Lewis Carroll pracuje s logikou tradiční, pro úsudky, které se v Alence vyskytují, je daleko vhodnějším nástrojem logika výroková a Alenka si vystačí s těmi nejjednoduššími logickými schématy. Práce pak zcela postrádá jakýkoliv závěr, k čemu autorka při svém zkoumání dospěla kromě banálního konstatování, že v Alence se vyskytují logicky platné i neplatné úsudky.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Práce je zřejmě psaná narychlo, což se projevuje velkým množstvím chyb. Kupodivu se nejedná ani tak o překlepy nebo pravopisné chyby, jako spíš o hovorové obraty (Carrollovo celoživotním posláním – str. 11), nespisovné tvary (kromě pravdivostních hodnot je na výrocích důležité, zda jsou jednoduché nebo složený – str. 6) a chybějící slova ve větách (Nejdříve jsou uvedeny platného logické úsudky odvozené podle pravidel – str. 20). Některá místa budí až dojem heslovité poznámky, která měla teprve být rozvinuta do výsledného textu. Často se objevují neobratné formulace (Od svých 23. let působil na Oxfordské univerzitě…, kterou sám navštěvoval jako učitel matematiky – str. 10).

Praktická část má bohužel velice nepřehlednou úpravu, takže není jednoduše zřejmé, kde jeden příklad končí a druhý začíná. Rovněž úprava citovaných pasáží není jednotná.

Práci zcela chybí přechodové pasáže zdůvodňující přechod od jednoho kroku výkladu ke druhému, zařazení některých kapitol se tak jeví neodůvodněné, zcela absurdně pak vypadá kapitola o Logickém kalkulu. Ačkoliv tato kapitola do práce přirozeně patří, její podoba by musela vypadat úplně jinak.

Autorka správně popsala ověřování platnosti úsudků v diagramech, diagramy na str. 17 jsou ale neúplné.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Hlavní předností práce je skutečnost, že autorka nejenom skutečně rozumí zpracovávané problematice, tj. logickým pojmům vyplývání a usuzování, umí je ale prakticky uplatnit, tj. dohledat jejich konkrétní příklady v texty a alespoň v základní podobě ověřit jejich platnost. Vyhledání konkrétních příkladů formálních postupů v neformálním textu není triviálním úkolem. Materiál, který tak autorka získala je úctyhodný. 

Navzdory tomu, že autorka problematice rozumí, nemá ji zcela přesně pojmově uchopenu. Projevuje se v nepřesnostech výkladu, kdy autorka pod vlivem různých zdrojů používá zaměnitelně pojmy, které si jsou sice blízké, ale nejsou synonymní apod.

Hlavním nedostatkem práce pak je naprostá absence vlastního závěru. Autorka se sice pokusila o jakési zhodnocení své práce na str. 43. Jedná se však jen o výčet výsledků a to ještě ne úplný, nikoliv však o zhodnocení či jejich interpretaci. Lze říci, že autorka sesbírala slušný materiál, na jehož základě by se v budoucnosti mohla dopracovat k velice zajímavým výsledkům.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Hlavní výtkou proti Vaší práci je skutečnost, že postrádá zhodnocení Vámi vybraného materiálu. Pokuste se tedy o toto zhodnocení.

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): dobře

Datum: 								Podpis: