Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: bakalářská

Posudek: oponenta

Práci hodnotila: Mgr. Jitka Paitlová

Práci předložila: Markéta Nožková

Název práce: ANTROPOCENTRISMUS V EKOLOGICKÉ ETICE

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cíl práce, tedy „detailní prozkoumání problematiky, která souvisí s antropocentrickou ekologickou etikou a objasnění pojmu antropocentrismu“ (s. 1), se autorce v rámci penza bakalářské práce podařilo naplnit. 
Autorka v první kapitole seznamuje s obecným pojmem „ekologická etika“, ve druhé kapitole se zaměřuje na koncepci antropocentrismu, a to jednak na jeho – z hlediska ekologické etiky – negativní část (tzv. panský antropocentrismus), jednak na jeho – z hlediska ekologické etiky – pozitivní část (tzv. humánní antropocentrismus). U obou druhů antropocentrismu je uvedeno několik zástupců (F. Bacon, R. Descartes, I. Kant; Ch. Sherrington, A. Dillardová). V závěrečných podkapitolách jsou pojednány aktuální problémy humánního antropocentrismu, konkrétně konzumerismus a vztah člověka a techniky, přičemž jako alternativa konzumerismu je vhodně navržena tzv. dobrovolná skromnost.
Cíl práce byl tedy naplněn.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Autorka zvolila aktuální téma, které reaguje na současnou ekologickou krizi. Náročnost textu je adekvátní požadavkům bakalářské práce. To znamená, že autorka svědomitě zpracovala zvolené téma, a to na základě primárních (R. Descartes, I. Kant) a relevantních sekundárních (E. Kohák, J. Šmajs) textů, též za použití cizojazyčných článků (K. McShane, A.W. Wood). 
Autorka explicitně nezaujímá vlastní stanovisko – pouze v závěru se „domnívá“, že ekologická etika se bude značně vyvíjet (s. 28) a že je důležité se jí zabývat (s. 29), což je stanovisko poněkud triviální. 
Práce neobsahuje přílohy. Přílohy by však byly pro práci vhodné, a to vzhledem k aktuálnosti tématu ekologické krize a dostupnosti mnoha konkrétních dat a statistik.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev je většinou v pořádku. Vytknout lze některé neobratné formulace (např. „příroda má hodnotu v tom, že se díky ní můžeme učit o hodnotách, které se formují v protikladu k ní“ /s. 7-8/). Dále by autorka měla sjednotit psaní pojmu „filosofie“ (např. používá na s. 11 nahoře „filosofie“, na té samé straně dole „filozofie“). Některé názvy knih a článků nejsou v kurzívě (s. 11, 12, 24). V textu chybí několik čárek (s. 1, 9, 10, 12, 13, 20, 23, 24, 26, 28) a nachází se v něm několik překlepů (s. 1, 17, 23, 24, 25, 28). 
Citace a odkazy na literaturu odpovídají stanovené normě. 
Grafická úprava je v pořádku – až na jednoslabičné předložky a spojky na konci řádku, které se vyskytují téměř na každé straně.
Kapitoly jsou členěny přehledně – ovšem každý představitel (panského či humánního antropocentrismu) by mohl být pro větší přehlednost uveden v samostatné podkapitole.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Celkově dělá práce jak po formální, tak po obsahové stránce dobrý dojem. 
Za menší slabinu práce považuji to, že v části „Panský antropocentrismus“ – vzhledem k použitému termínu „panský“ – chybí odkaz na F. Nietzscheho, jenž pojem „panské morálky“ zformuloval.
Za větší slabinu práce považuji to, že v části „Humánní antropocentrismus“ – vzhledem k jeho aktuálnosti – chybí jakékoli odkazy na konkrétní data a číselné statistiky o tzv. současné ekologické krizi a konzumerismu, které jsou jistě k dispozici na webových stránkách světových organizací a institucí. Chybí též příklady nějakých vyspělých technologií. Kvůli absenci těchto konkrétních dat a příkladů se práce pohybuje na příliš obecné úrovni.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Skutečně lze podle Vás mluvit v souvislosti s přírodou o „svobodě“? 
(Srv. s. 9: „Člověk zbaví přírodu svobody…“)

Vysvětlete, co myslíte tím, že příroda „uznává“ hodnoty? 
(Srv. s. 19: „Hodnoty, které uznávají lidé, se liší od hodnot, které uznává příroda.“)

Jak by podle Vašeho názoru bylo možné snížit celosvětovou produkci emisí CO2, když zohledníte jak demografický, tak ekonomický růst rozvojových zemí (především skupiny BRICS)?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

Práci doporučují k obhajobě a navrhuji hodnocení VELMI DOBŘE.

Datum: 	15. 5. 2013							Podpis:  Jitka Paitlová