Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: diplomová 

Posudek: oponenta

Práci hodnotila: PhDr. Michaela Havelková, Ph.D. (pracoviště Město Nymburk, referentka)

Práci předložila: Bc. Radka Moutelíková 

Název práce: Ženská otázka v Čechách na přelomu devatenáctého a dvacátého století 

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Sama autorka svůj cíl práce definuje jako záměr „vyzdvihnout a zmapovat snahy českých žen o pronikání do veřejného života na přelomu 19. a 20. století“ (s. 70). V první části práce tak navozuje situaci v českých zemích v souvislosti s ženskou otázkou a mapuje zejména spolkovou činnost tehdejší společnosti. Dále jsou v práci představeny jednotlivé osudy českých žen, které se angažovaly ve společenském a politickém životě. Objevují se zde i méně známá jména, jako např. Olga Stránská-Absolonová, což dokládá autorčinu ambici, dokreslit společenskou a politickou situaci vymezenou teoretickým rámce v úvodní části práce. V rámci autorčiny definice byl cíl práce splněn, k ještě lepšímu náhledu na tuto problematiku by z mého pohledu přispěla i komparace se situací, jaká byla v tomto směru v zahraničí. 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

V úvodní, teoretické části práce, navozuje autorka společenskou situaci v českých zemích ve zvoleném historickém období pomocí kompilace dostupné literatury. Postrádám zde trochu širší záběr relevantní literatury, která je současné době běžně dostupná. Za nepříliš šťastné také považuji vycházet u nástinů jednotlivých ženských osobností té doby z „populárních zdrojů“ jako je např. Ona Dnes či Víkend Dnes – s ohledem na to, že k tématu je dostatek jiné literatury. 
Další část práce se zaměřuje na jednotlivé biogramy našich prvních političek. Tato část práce velmi pěkně doplňuje navozený teoretický rámec, zajímavá je zejména autorčina práce s dobovými zákony a zprávami z vystoupení v Revolučním národním shromáždění, které práci nesmírně obohacují. Zde vidím hlavní přínos předkládané práce. 
Přílohy obrazově relevantně doplňují otázku ženských časopisů, které se autorka také věnuje v úvodní části. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev autorky je dobrý, ke kvalitě práce přispívá i minimum překlepů (např. na s. 55 autorka hovoří o problémech, které „zužovaly“ stát) či stylistických nepřesností. Za drobné nedostatky v úpravě považuji nejednotné členění odstavců – v úvodní části práce na sebe navazují bez mezer, náhle autorka začne používat mezery mezi odstavci (patrné je to např. na s. 8-10). Vytkla bych také používání neúměrně dlouhých citací (s. 6-7, s. 53-54) či zbytečné zatížení poznámkového aparátu v pozn. 62 (s. 17), které autorka mohla spíše řešit přílohou.  

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Vzhledem k tomu, že téma ženské otázky a počátků feministických snah u nás již není marginálním fenoménem, naopak těší se stále většímu zájmu, není zde velký prostor pro osobní přínos, pokud autorka čerpá pouze z literatury a nikoli i z archivních pramenů. Navíc literatura k tématu je dnes již značně obsáhlá, doporučila bych autorce k pozornosti některé tituly, které v její literatuře postrádám, např. Lenderová Milena: K hříchu i k modlitbě; Hozáková Albína (ed.): Československé studentky let 1890-1930 apod. Jak je vidět v druhé části práce, autorce nechybí schopnost samostatného uvažování, jak dokazuje v komentářích k dobovým zákonům či záznamům z vystoupení v Revolučním národním shromáždění. Prokazuje zde svůj aktivní přístup k tématu a schopnost kritického myšlení. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Na s. 60-61 autorka uvádí, že Božena Viková-Kunětická měla radikální názory, jež vyústily „v politizovanou představu nacionálního mateřství“. Co si autorka pod tímto pojmem (nacionální mateřství) představuje?  

Na s. 27-28 autorka hovoří o nedokončené encyklopedii (tzv. většího všenaučného slovníku pro ženštiny), která vznikla v okruhu K.S.Amerlinga. Autorka zde hovoří o tom, že encyklopedie přispěla k přeměně jazyka, který se posunul do „vyššího kontextu“ – např. pojem „dítě“ se tak stal problémem filozofickým. Co si pod tím autorka představuje?  

Na str. 62 autorka uvažuje, že naše první političky na kandidátkách politických stran byly jakousi „vějičkou na voliče“. Jak by tuto skutečnost porovnala se současnou situací žen v politice?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 
Práci doporučuji k obhajobě a navrhuji známku velmi dobře.

Datum: 	15.5.2013							Podpis: Michaela Havelková