Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce diplomová

Posudek vedoucího

Práci hodnotil: Mgr. Miloš Kratochvíl, Ph.D.

Práci předložila: Klára Rulcová

Název práce: Biocentrismus v ekologické etice

1.	CÍL PRÁCE

Diplomová práce se zabývá biocentrismem v ekologické etice. Jejím cílem je představit různá pojetí tohoto přistupu. K tomuto cíli autorka zvolila koncepce A. Schweitzera, P. Taylora a P. Singera. Ti ve svých dílech nabízejí neantropocentrickou alternativu, ale v různých podobách. Jako dílčí cíl autorka slibuje poukázat na klady a zápory zejména Schweitzerova a Singerova přístupu. Tyto cíle lze považovat za naplněné.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ 

Autorka se jednak snaží představit biocentrismus jako jeden z možných směrů v rámci ekologické etiky, jednak chce poukázat na to, že i v rámci biocentrismu je poměrně široká názorová rozrůzněnost. Volí přitom retrográdní postup, což není většinou obvyklé, ale v tomto případě to má své výhody. Současní autoři (Singer, Taylor) reagují spíše na aktuální situaci než na starší formulace biocentrismu (Schweitzer).
V části o Taylorovi autorka ukazuje, jak tento filosof čerpá inspiraci z Kantovy etiky a chce zformulovat principy biocentrismu tak, aby obecné a nutné. Proto je u Taylora, stejně jako u Kanta, obtížné na pár stránkách přesně přiblížit celou argumentaci. To základní se ale přiblížit podařilo a autorka nečeká s polemikou až na konec práce, ale zařazuje ji hned jako další kapitoly (2.2.3 a 2.2.4). Ale spíše než podrobný rozbor jde o takový přehled základních argumentů pro a proti. Více se zastavuje jen u problematiky morálního statusu zvířat, čímž se dostává k prezentaci myšlenek Petera Singera.
Tato část vhodně začíná obecnou charakteristikou deontologického a konsekvencionalistického přístupu v etice a zařazením Singera do druhého jmenovaného. Potom se autorka vrací k tématu vztahu člověk - zvíře a ukazuje, jak Singer vnímá jeho vývoj. Autorka se rovněž věnuje úvahám o kritériu, které by odlišilo, v jakých případech ještě lze vnímat zvíře jako nástroj, jako prostředek, a kdy už musí být jeho život chápán jako cíl, jako smysl o sobě.
Jinou podobou biocentrismu je etika úcty k životu A. Schweitzera. Na rozdíl od Taylora a Singera je tato koncepce založena na náboženském prožitku a na hodnocení evropské kultury první poloviny 20. století jako úpadkové. Tím je zejména myšlen duchovní úpadek. Proto Schweitzer usiluje o obnovu etických hodnot. Jeho názory jsou v práci prezentovány adekvátně, ale oproti předchozí části zde chybí kritika (některé teze si o ni přímo říkají).
Komparativní část si klade za cíl srovnání východisek a závěrů Schweitzera a Singera. Stojí tak proti sobě etické stanovisto vycházející z křesťanské víry a stanovisko vycházející z ateistického a evolucionistického pojetí člověka. Některé Singerovy názory se mi v této části nezdají být dobře vyjádřeny a následně i hodnoceny. Hodnocení autorka vesměs přebírá ze sekundární literatury. Tvrzení, že Singer zahrnuje do morálních ohledů pouze vyšší druhy zvířat (s. 57) je dosti nepřesné. Od toho se pak odvíjí následné hodnocení, že vychází z běžného paradigmatu. Ssinger ale rozhodně netvrdí, že bolest jsou schopni cítit pouze savci (člověk nemusí být biolog, aby poznal nesmyslnost takového tvrzení).

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA 

Práce neobsahuje závažnější formální nedostatky, na zdroje je odkazováno poctivě.  Najdou se v ní překlepy a pravopisné chyby, ale v tolerovatelné míře.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE 

Práce je zajímavá a dobře napsaná. Neškodilo by více se opírat o primární literaturu, případně o pestřejší výběr literatury sekundární. Z práce je možná příliš cítit Kohákovo náboženské a fenomenologické myšlení i popularizační styl jeho psaní. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ:

Bez otázek

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA:  velmi dobře

Datum: 	 16.5.2013								Podpis: